El suïcidi és una de les causes principals de mort prematura arreu del món i afecta persones de totes les edats, sexes i classes socials. Però és, sobretot, un senyal d’alarma que ens indica que com a societat cal proporcionar el suport, mecanismes de prevenció i recursos necessaris a les persones que pateixen.
Per això, el Pla estratègic per a la prevenció i lluita contra el suïcidi és un compromís col·lectiu pel benestar de totes i tots els ciutadans, per intervenir i tractar eficaçment la complexitat dels seus factors.
Actualment, aquest Pla –mitjançant una estratègia nacional– es troba en fase de disseny per part del ministeri de Salut, amb algunes accions ja implantades i d’altres que es troben en curs. La voluntat és desplegar-lo completament en els terminis més breus possibles. Així ho vam demanar també a tots els grups parlamentaris dilluns passat a través de la moció presentada pel grup socialdemòcrata i que es va aprovar per assentiment.
El Pla incideix en quatre pilars fonamentals: prevenció, atenció, integració comunitària i suport, i formació i avaluació.
El Govern ja està dissenyant una campanya de comunicació i lluita contra l’estigma. L’objectiu és sensibilitzar la població, evitar l’exclusió social i l’estigmatització de les persones afectades.
Pel que fa a l’educació, s’incideix en les escoles, on cal actuar en les etapes de la infància i adolescència explicant la realitat del suïcidi i quins poden ser els seus senyals d’alerta. En aquest sentit, ja s’està treballant en diferents accions, com el protocol per fer front a conductes suïcides en els centres educatius i l’elaboració d’un tríptic informatiu adreçat als adolescents i famílies, per reconèixer i gestionar les crisis emocionals.
També és essencial que el ciutadà tingui accés a serveis de salut mental de qualitat. Això significa una inversió en la formació dels professionals. Des del ministeri de Salut, en col·laboració amb la Universitat d’Andorra, ja s’estan duent a terme accions formatives a professionals de la infermeria i agents socials.
Pel que fa a la prevenció, el ministeri treballa en la implementació d’un servei d’atenció telefònica gratuït, que estarà en funcionament 24 hores els 7 dies de la setmana. Donarà resposta immediata a persones en situació de crisi i activarà, si escau, els serveis de resposta urgent.
Quant a les persones en situació de risc o conductes suïcides, el SAAS disposa d’un procediment d’actuació en cas de temptativa, que preveu un circuit d’intervenció a urgències i a Salut Mental, així com un seguiment posterior presencial i telefònic.
Amb tot, perquè el Pla sigui el màxim d’eficient, cal disposar d’un coneixement exhaustiu de la situació global i de com aquesta evoluciona. Aquí és on entra en joc l’Observatori de salut mental i addiccions, també inclòs en la moció que vam aprovar dilluns al Consell General.
Per definir la seva estructura, s’han d’establir primerament el tipus de dades necessàries, és a dir, els indicadors. Des del ministeri es treballa en l’elaboració d’enquestes per obtenir els indicadors necessaris i prioritaris per assegurar que els recursos s’inverteixen en les àrees que requereixen més atenció i suport.
En aquest sentit, fruit de la negociació parlamentària, hem establert uns terminis per al desplegament de l’Observatori perquè es pugui emmarcar en un horitzó temporal viable: abans de la finalització d’aquest any haurà de tenir definits els indicadors necessaris i abans del primer semestre del 2025 s’haurà de presentar una proposta d’implementació de les activitats que haurà de desenvolupar l’Observatori.
D’aquesta manera, serà una eina vàlida perquè puguem abordar les necessitats reals de la nostra societat i establir les polítiques i els recursos necessaris en salut mental per a la millora de la qualitat de vida de les persones.
![Carol Puig](https://www.bondia.ad/storage/media/69316/conversions/Carol-Puig-thumb.jpg)
Carol Puig
Consellera general del Grup Parlamentari Demòcrata